Puhukaamme enemmän kosketeltavuudesta
Otathan huomioon, että tämä artikkeli on yli 8 vuotta vanha, joten sisältö ja linkit eivät ole välttämättä ihan ajan tasalla. Tuoreena lukemisena samasta kategoriasta: Pimeät käytännöt evästekyselyissä Suomessa.
Responsiivisuus on ollut iso trendi, josta on puhuttu vuosia. Ja hyvä että on puhuttu, koska sen laadukas toteutus on edelleen haaste. Silti, nyt voisi jo siirtyä eteenpäin responsiivisuudesta – nimittäin kosketeltavuuteen.
Moninaistuvat laitteemme eivät ole haaste vain erilaisten resoluutioiden ja kääntyvien näkymien suhteen, haaste on myös tehdä verkkopalveluista sormilla navigoitavia. Paksut ja kömpelöt sormet verkkosivuston kimpussa ovat hyvin erilainen asia kuin yksittäinen hiiren kursori.
Tästä muutoksesta pitäisi puhua enemmän, ja alan toimistojen pitäisi nostaa esiin enemmän hyviä käytänteitä tällä alueella.
Edelleen vaikkapa Julkaisut-palstalla virtaa paljon uusia verkkopalveluita, joissa esimerkiksi kuvakarusellit eivät ole kosketusnäytöllä käytettäviä. Tai isot kuvapinnat etusivulla eivät ole linkkejä, vaan kosketusnäytönkin käyttäjä pakotetaan klikkaamaan otsikkotekstejä, joita voi olla linkeiksi vaikea kosketusnäytöllä tunnistaa.
Yksi syy mobiilisovellusten trendiin on kuitenkin ollut se, että mobiilisovelluksissa ollaan astetta pidemmällä pienen kosketuskäytön tukemisessa. Yleensä kyse on myös aika yksinkertaisista asioista, esimerkiksi selkeistä nappuloista, klikattavista kuvapinnoista ja hyvin mietitystä navigoinnista. Moni laadukas mobiilisovellus esimerkiksi pyrkii välttämään käyttäjältä vaadittavia klikkauksia, koska ruudun jatkuva tökkiminen sormella ei vain ole kovin helppoa tai mukavaa. Mukavampaa on vierittää tai liu’uttaa. Jos näitä oppeja sovellettaisiin enemmän myös verkkosivustoihin, niin voitaisiin ehkä jo puhua responsiivisuuden seuraavasta tasosta.
Responsiivisuuden ensimmäinen aalto on tuonut kuitenkin verkkosivustoihin paljon hyvää. Hyvin tehty responsiivisuus on tuonut moniin sivustoihin lisää ilmavuutta ja helpottanut sivustojen vieritystä kosketusnäytöillä. Yksittäisiä sivuja on jo yleensä kohtuullisen järkevää lukea ja käyttää kosketusnäytöllä.
Navigoinnissa ei kuitenkaan olla vielä kovin pitkällä.
Edelleen liian moni sivusto piilottaa koko navigaation jonkun menu-ikonin taakse, eikä tarjoa muita tapoja löytää sivuston keskeisiä osia. Moni sivusto käyttää myös edelleen erilaisia efektejä, jotka kertovat hiirikäyttäjälle elementin olevan linkki (ns. hover/mouse-over jne.). Tällaisesta kikkailusta pitäisi päästä kokonaan eroon.
Käyttöliittymäefektien ja toiminnallisuuksien pitäisi olla yhtälailla toimivia kosketuksella ja hiirellä. On kuitenkin kohtuullisen selvää, että nämä kaksi käyttötapaa tulevat olemaan isossa roolissa vielä vuosia eteenpäin – ja nimenomaan rinnakkaisina käyttötapoina, jopa päällekkäisinä.
Monella toimistolla on tässä aiheessa vielä selvästi työnsarkaa. Asiakkaiden kannalta alueen merkitys myös nousee koko ajan kun mobiilikäyttö kasvaa. Täten on kohtuullisen selvää, että tällä alueella erottuminen voisi olla hyvinkin mahdollista. Ehkä kosketeltavuudesta voisi jopa tulla responsiivisuuden kaltainen markkinointitrendi.
Vähintään asiakkaiden kannattaa kiinnittää huomiota toimistojen referensseihin, koska kosketeltavuus, jos jokin, on toteutustaitoa, ei vain suunnittelutoimistojen juttuja.
PS. Tilaa Vierityspalkin kuukausikirje sähköpostiisi.
PSS. Animoitu kuvitus by kuvittaja Pirita Tolvanen
2 kommenttia on “Puhukaamme enemmän kosketeltavuudesta”
Kommentointi on suljettu.
Nina Hedberg
Moikka,
onko teillä jo “listaa” toimistoista, joissa hyviä kosketeltavuuscaseja on?
Terkuin
Nina H
Perttu Tolvanen
Hei Nina. Itselleni ei ole tullut vastaan vielä yhtään kotimaista referenssiä tai projektikuvausta, jossa olisi korostettu kosketeltavuuden laatua lopputuloksessa. Ulkomaisten toimistojen referenssitarinoissa olen tähän jo törmännyt, mutta en vielä kotimaassa. Yksittäisiä designereita toki löytyy, jotka ovat tätä asiaa jo pidempään miettineet, mutta näistäkin suurin osa varmaan työskentelee mobiilisovellusten parissa.